Sen verran aiheseen että kannattaa sitä apupaskaa varata siihen unelmien 6 t satoon, mutta käyttää jaettua lannoitusta. Ei tule heitettyä sitten helmiä hukkaan jos pellolla näyttää siltä että mahdollisuus on (jälleen kerran) vain siihen 3 tonnin satoon.
Tuo on suoraviivainen toiminta hikevillä mailla, mutta johdonmukaisesti kuivilla savikoilla jäädään juurikin tuohon 3 t satoon, koska sitä sadetta ei vaan tule, ennen kuin vilja on sadonmuodostuksensa tehnyt. Tänä keväänä oikein kellotin, kuinka nopeasti pintalannoitus vaikuttaa, se on helppo todentaa esimerkiksi KEG-korteilla. Niin siihen menee 14-16 vuorokautta ja tarvitaan 25 - 40 millimetrin sade ! Eli yksinkertaistettuna: lannoitus kolme viikkoa ennen tähkälle tuloa ehtii vaikuttaa vasta tähkälle, jolloin lannoitus vaikuttaa valkuaiseen ja vain niukasti satoon, joka komponentti muodostuu kolme viikkoa ennen tähkälle tuloa ? No kolme viikkoa ennen tähkälle tuloa kasvusto on täällä siinä kuivimmassa orasvaiheessa, helteen väreillessä pölypyörteisen pellon päällä, oras on harmaankellertävää, ravinnepuutteessa, kun sitä lannoitevanaa ei ole siellä syvällä kosteassa maassa käytettäväksi. Kylvölannoittimen lannoitteen nollaruudut tulivat tänä kesänä taikinalannoitteen kera testatuksi, siitä harvasta kellertävästä oraasta ei tule raskaana nuokkuvien tähkien merta, vaikka laittaisit tonnin hehtaarille pintaan, ja vaikka sataisi kuinka. Oliko se 2008 , tein pintalannoituskokeen raitoina, kaikki pintaan tasausäestyksessä, kaikki sijoittamalla. Eli se pintalannoitettu sentään äestettiin multaan. Ei tullut enää mieleen toistaa ksyeistä koetta, sen verran hurjan näköistä oli se kirkkaankeltainen kuoleva kasvusto.
Pintalannoituksen hyötysuhde ei tunnetusti ole sijoituksen veroinen, mutta...
- pintalannoituksen varaan ei pidä heittäytyä liian suurelta osin. Joku 2/3 sijoittaen ja loput sitten pintaan. Sijoittaen se osa joka yksinään riittää siihen omaan tyypilliseen niukkaan normisatoon.
- heikon tai hyvän kasvuston näkee jo aika pian orasvaiheessa ja sen jälkeen; siitä on kyllä aikaa kytätä sitä kunnon sadetta. Jos sellaista ei tule hyvissä ajoin , koko täydennyslannoituksen saaneekin silloin unohtaa joka tapauksessa. Ei se lannoite vettä korvaa vaikka hiukan auttaakin.
- lisäksi kun trendi on se että 3 vuotta neljästä on näitä haasteellisia, niin kolmen vuoden säästö siitä varmuuden vuoksi reilusta lannoituksesta taitaa osin korvata sen neljännen vuoden mahdollisen tappion tällöin hieman vajaaksi jääneestä huippusadosta.
Jos viljatonni on 170 e ja lannoitetonni 450 e, hehtaarille kolmen vuoden lannoitesäästö ehkä 3 x 100 kg => 150e ja neljännen vuoden tonnin menetys sadosta 160 e. Miinus vielä viljan kuivauskulu joka riippuu suoraan sadon määrästä.
Riippuu vielä viljalajista ja sadon käyttötarkoituksestakin. Eihän nämä mustavalkoisia ole nämä päätelmät... em resepti sopii silloin jos tyypillinen vuosi alkaa olla se epäonnistunut vuosi mutta haluaa olla valmis reagoimaan jos näyttääkin poikkeuksellisesti tulevan onnistunut vuosi.
Toinen tapahan on lannoittaa aina vaan sen 3 t sadon mukaan, oli sitten millainen vuosi milloinkin.
Jos on tapana vuodesta toiseen tempoa hyviä satoja niin ei silloin kannata alkaa turhaan säätämään lannoituksen kanssa. Kannattaa lannoittaa kunnolla jos on todennäköistä että siitä saadaan kunnon hyöty. Ei siis koske näitä kukkamultia viljeleviä, vaan meitä joille paikkakuntaa nähnyt puintimies sanoi noin tonnin ohrasadosta että oli paras sen syksyn puiduista :-(